London är en super varierad
stad där människor från alla
hörn av världen bor och arbetar i närheten.
Staden utvecklades som ett centrum för administration, men
det är handel och migration som har gjort
den till den globala staden det är idag.
För att förstå dessa processer
för byförändring har geografer frågat varför
det är att invandrare kommer att bo och
arbeta i speciella delar av London.
Och hur deras arbetskraft förändrar
stadsgator, kulturer och ekonomier.
Denna process kallas ofta globalisering.
Utvidgningen, fördjupningen och påskyndandet
av global sammankoppling.
Att länka avlägsna platser på ett
sådant sätt att förändringar i
London är formade av händelser på andra sidan världen.
Och förändringar i platser runt om i
världen är formade av händelser här i London.
Så vad är det som länkar
människor från Europa, Sydasien och Västafrika?
Svaret är detta lilla kluster av
gator här i Spitalfields, East London.
Var och en av dessa populationer
kom hit i Spitalfields för att
undgå förföljelse utomlands, och försökte skapa
försörjning genom plaggindustrin.
Och var och en av dessa befolkningar
har i sin tur lämnat sitt eget avtryck på tyget i staden.
För att förstå hur ställen
som Spitalfields har kommit att vara som
de är idag måste vi förstå historierna
för folket och de branscher som har format dem.
Ett av de sätt på vilka geografiker
gör detta är att leta efter ledtrådar
i stadsmiljön, såsom tecken och symboler.
Denna byggnad byggdes 1719
av en grupp franska
protestanter som kallas huguenoterna.
Mellan fyrtio och femtio tusen
huguenoter kom till England för att söka
tillflykt från religiös förföljelse i Europa.
Det här är var ordet "flykting" härstammar.
Huguenoterna etablerade silkeindustrin i
Spitalfields, och vi kan
se tecken på denna
industri bevarad i arkitekturen i denna byggnad.
Byggnaden har två dörrar, en för familjen
och den andra för vävarna som
skulle gå rakt upp till vinden.
Det var uppe på vinden där väverna
vävde och broderade siden.
Detta område av Spitalfields blev känt som Weavertown.
Denna byggnad byggdes ursprungligen 1743,
som en kyrka för Huguenot-befolkningen.
På 1800-talet omvandlades det till
en synagoge, en judisk gudstjänst för
de tusentals judar som kom till
området som flydde förföljelse i Östeuropa.
Judarna blev också involverade i tygindustrin
och producerade stora mängder
billiga kläder och industrin blev känd som raghandeln.
Så byggnaden var en kyrka, och
sedan en synagoge, men idag, se, det
är en moské,
en muslimsk plats för dyrkan.
Byggnaden omvandlades 1976 för att betjäna en
växande befolkning i
Bangladesh som anlände till området efter
att ha flyttat från Sylhet-regionen i Bangladesh.
Bangladeshiska samfundet gjorde sitt
eget bidrag till tygindustrin här
i Spitalfields, och deras arv är
fortfarande synligt i de många
läderbutikerna längs Brick Lane.
Under de senaste tjugo åren har
området stigit ännu en tyghandel.
Detta är afrikansk vaxtyg,
och dess historia är en fallstudie av globaliseringen.
Hej, Harriet, Tid för Geografi.
Jag heter Brendan, trevligt att träffa dig.
Vi undrade om du kunde
berätta lite om de vaxtyger du har här.
Ja, i grunden hur de
skapas är, de använder vax, sedan
sätts vaxet på själva tyget.
Detta dyker faktiskt i färgämnet,
det kommer ut på andra sidan.
De väntar på att den torkar, sedan
tar de av vaxet och sedan lägger
de nästa vaxskikt och de bygger upp designen.
Mycket få företag växer, det
här är extremt arbetsintensivt.
Du kan föreställa dig allt från sex
till åtta dippings för att bygga konstruktionen.
Dessa designer alla bara,
um, flickorna gör bara maxi klänningar ut ur dem.
Jag vill göra en maxi klänning ut ur den.
Denna Batique-metod för vaxnings- och trycktyg
härstammar i Indonesien, men i
mitten av 1800-talet tog en
holländsk handelsfamilj denna teknik
och försökte skapa en marknad för vaxtyg i Europa.
På vägen tillbaka till Europa stoppade holländska handelsfartyg
över i Västafrika, där
lokala skrivare och skräddare
kombinerat växer med andra
tekniker, inklusive slipsdjup och
motstå målning, vilket skapar afrikansk vaxtyg.
Många människor frågar mig varför gör du
Batique typ av utskrift?
Och anledningen till är att i Afrika har du
självklart det mycket ljusa solskenet och
genom att doppa tyget i färgen
och njuta av färgen och
få dessa riktigt levande färger blir den inte blek.
Så de garanterar faktiskt tygerna
i 50 år, färgen i tyget i
50 år, för att ge dig en idé.
På 1970-talet fortsatte växtvästresan som
invandrare från Västafrika
tog tekniken till London.
Idag finns över 35 butiker som
säljer afrikansk vaxtyg på Petticoat
Lane, omformar stadsmiljön i London
genom anslutningar till platser runt om i världen.
Det säljs dock fortfarande i 6 gårdsbitar,
ett imperialt mått som
går tillbaka till kolonialtiden.
Bara av nyfikenhet, vet du varför
de gör dem på sex varv?
Någon idé?
Anledningen till att sex meter är allt
detta är konstruerat för Afrika.
Så vad de gör är, i Afrika
bär de fyra varv för klänningen, men
eftersom det är en del av
deras vardagliga arbetskläder, använder de
två varv för att skydda sin klänning.
Så medan de jobbar blir det inte smutsigt.
I slutet av dagen när de lämnar,
tar de två meter bort så
att deras klänning är fin och ren.
Det är ett omslag.
Ja.
Då faktiskt senare i Afrika utvecklades det.
De två varven blev då använda om du fick
barn, du använde den för att knyta barnet i ryggen.
Säljer du ditt tyg bara i
London, skickar du det över hela världen?
Vi skickar det över hela världen,
har butiker i USA, har butiker i Paris.
En av våra största butiker finns i Belgien.
Och sedan självklart i Storbritannien också.
Våra största kunder är ghanasiska kunder,
och då är uppenbarligen nigerianer vårt näst största.
Och då har jag kongolesiska kunder.
Men marknaden förändras.
Jag får många karibiska kunder att
komma in på marknaden, och sedan
har jag många västerlänningar som kommer in på marknaden.
De vill bli kreativa, så de använder
den för alla slags saker som örngott, gardiner,
täcken, dukar, bordslöpare, allt
som de kan tänka sig.
Innan 95% av min marknad var
afrikansk marknad,
får jag åtminstone mellan 15 och 20
procent fler européer som kommer in på marknaden.
Modeindustrin, enorm!
Självklart har du Stella McCartney
som påverkar afrikanska tyger för tillfället.
Hon sålde några av dessa mönster för
ett och ett halvt tusen pund.
Växthandelshandeln och andra klädindustrier i
Spitalfields hotas nu av
de pågående effekterna av sociala
och ekonomiska förändringar.
En ny modevåg har tagit tag i
Spitalfields, fokuserat på försäljning av vintagekläder.
Detta sätt är ofta förknippat
med ökningen av unga,
välbärgade medelklasskonsumenter som kallas hipsters.
Mänskliga geografiker har betecknat denna process -.
Å ena sidan är detta det senaste steget
i en pågående process för byförändring i Spitalfields.
Å andra sidan är detta en del
av en mer skadlig gentrifikationsprocess,
genom vilken mindre företag
inte längre har råd att arbeta i området.
Urban förändring är ett pågående
fenomen i supera olika städer som
London, formad av växelverkan mellan globala och lokala processer.
Tyghandeln ger oss ett fascinerande fönster
om hur städer omvandlas genom
kollision av människor, produkter
och platser genom förbindelser över hela världen.
Tack till våra patronskolor för att hjälpa till med
att stödja denna Time for Geography-video.
För att få reda på hur din skola kan
hjälpa till med att
stödja mer inspirerande
pedagogiska videoklipp med öppen tillgång, besök besökarens sida på vår webbplats.